Fiziskās aktivitātes un ilgtermiņa amiotrofās laterālās sklerozes risks
![Fiziskās aktivitātes un ilgtermiņa amiotrofās laterālās sklerozes risks](https://cdn.doctus.lv/media/2024/07/2/large/993a49202b81.jpg)
Novērošanas pētījumos ir pierādīts paaugstināts ALS risks profesionāliem sportistiem dažādos sporta veidos. Mēreni paaugstināta fiziskās aktivitātes un fiziskās sagatavotības līmeņa gadījumā rezultāti atšķiras. Šī pētījuma mērķis bija novērtēt saistību starp fiziskās aktivitātes un fiziskās sagatavotības rādītājiem (pašu ziņotā fiziskā aktivitāte un sirdsdarbība miera stāvoklī) un ilgtermiņa ALS risku.
No lielas Norvēģijas sirds un asinsvadu veselības aptaujas (1985–1999) tika apkopota informācija par pašnovērtētām fiziskajām aktivitātēm brīvajā laikā, sirdsdarbības ātrumu miera stāvoklī un citiem kardiovaskulāriem riska faktoriem. Pacienti ar ALS tika identificēti, izmantojot veselības reģistrus, kas aptver visus iedzīvotājus. Tika izveidoti Cox modeļi, lai novērtētu ALS risku saskaņā ar pašnovērtēto fizisko aktivitāšu līmeni 3 kategorijās (1: mazkustīgs; 2: vismaz 4 stundas nedēļā pastaigas vai riteņbraukšana; 3: vismaz 4 stundas nedēļā sports vai augstas intensitātes treniņš), un sirdsdarbība miera stāvoklī, kas modelēta gan nepārtrauktā mērogā, gan kā sadalījums kvartīlēs.
No 373 696 pētījuma dalībniekiem (vidējais vecums 40,9 [SD = 1,1] gadi pētījuma sākumā) 504 (41,2 % sieviešu) attīstījās ALS novērošanas laikā, kas bija 27,2 (SD 5,0) gadi. Dalībniekiem ar visaugstāko fizisko aktivitāšu līmeni riska attiecība bija 0,71 (95 % TI 0,53–0,95) salīdzinot ar tiem, kuriem bija zemākais fizisko aktivitāšu līmenis. Kopējā paraugā nebija skaidras saistības starp sirdsdarbības ātrumu miera stāvoklī un ALS. Vīriešiem ALS riska attiecība bija 0,71 (95 % TI 0,53 –0,95) tiem, kuri ziņoja par mērenu fizisko aktivitāšu līmeni, un 0,59 (95 % TI 0,42–0,84) tiem, kuri ziņoja par augstu līmeni, salīdzinot ar tiem, kuri ziņoja par zemu līmeni. Vīriešiem ar sirdsdarbības ātrumu miera stāvoklī zemākajā kvartilē bija par 32 % mazāks ALS risks (riska attiecība 0,68, 95 % TI 0,49–0,94), salīdzinot ar vīriešiem otrajā augstākajā kvartilē. Sievietēm netika atklāta saistība starp ne pašnovērtēto fiziskās aktivitātes līmeni, ne sirdsdarbības ātrumu miera stāvoklī un ALS risku.
Augsta fiziskās aktivitātes un fiziskās sagatavotības līmeņa rādītāji ir saistīti ar zemāku ALS risku vīriešiem, bet ne sievietēm.
AVOTS: Vaage AM, Meyer HE, Landgraff IK, et al. Physical Activity, Fitness, and Long-Term Risk of Amyotrophic Lateral Sclerosis. A Prospective Cohort Study. Neurology, July 23, 2024 issue 103 (2)